Slovenija v primerjavi z drugimi alpskimi državami zaostaja na področju gospodarjenja z varovalnimi gozdovi. Razlogov za to je več, med njimi so manjša poseljenost alpskega prostora, nizke cene lesa in drugačne prioritete ob osamosvojitvi države. Negospodarjenje v varovalnih gozdovih pa lahko pomembno prispeva k negativnim posledicam naravnih ujm.
Namen projekta je doseči takšno stopnjo znanja s področja gospodarjenja z varovalnimi gozdovi, ki bo primerljiva s tujino, prispevati k boljšemu razumevanju interakcij med zgradbo gozda in varovalno funkcijo v specifičnih razmerah Slovenije ter povezati gojenje gozdov in tehnologije izkoriščanja gozda. Velik poudarek je na prenosu znanj v prakso in na povezovanju znanosti in stroke na področju gozdarstva in robnih disciplin. Z vključevanjem končnih uporabnikov in deležnikov v vse stopnje projekta bo zagotovljeno sprotno preverjanje in večja uporabnost izsledkov projekta.
Neposredni prispevek projekta bo zmanjšana neposredna in posredna ogroženost infrastrukturnih objektov in naselij, ki jih ti gozdovi varujejo. To pomeni znižanje stroškov varovanja infrastrukture in potencialno reševanje človeških življenj. Investicije v gradnjo in vzdrževanje tehničnih objektov varovanja se zmanjšajo, saj njihovo vlogo prevzame gozd. Usmerjeno ukrepanje v varovalnih gozdovih bo oživilo gozdarstvo in lesarstvo v slabše poseljenih in razvitih gorskih območjih. Izboljšalo se bo tudi upravljanje z varovalnimi gozdovi s strani države, saj bomo pripravili predlog za dopolnitev zakonskih in podzakonskih aktov s področja varovalnih gozdov.
Posredno bo projekt omogočil sodelovanje z vodilnimi tujimi institucijami na področju varovalnih gozdov. Projekt bo prispeval tudi k izobraževanju laične javnosti, ki ukrepanja v varovalnih gozdovih tudi zaradi neukrepanja v preteklosti pogosto ne razume in zato velikokrat zavrača kakršnekoli ukrepe.